![Szegedi Kortárs Balett: Lánglelkű Szegedi Kortárs Balett: Lánglelkű](https://pb2.jegy.hu/imgs/system-4/program/000/147/755/szegedi-kortars-balett-langlelku-474-279-224544.jpg)
Szegedi Kortárs Balett: Lánglelkű
táncszvit – 3 felvonásban – 5 képben
Kulturinfo Jegyiroda |
1161 Budapest, Rákosi út 110. | Telefon: +36 1 402 00 63 | Mobil:+36 70 940 1677 |
táncszvit – 3 felvonásban – 5 képben
Ön egy múltbeli eseményre keresett. Kérjük, válogasson aktuális kínálatunkból a Jegy.hu keresőjében!
Utolsó előadás dátuma: január 31. szerda, 19:00
SZEGEDI KORTÁRS BALETT: LÁNGLELKŰ
Bemutató: 2023. november 10. 19:00
„És lettem szelíd láng…”
(Petőfi Sándor: Megúnt rabság)
„Külföldön Petőfi a legismertebb magyar költő mindmáig. Ő az istenek magyar kedvence. Mindent megkapott, hogy nagy költő lehessen: tehetséget, történelmet, sorsot. Huszonhat évet élt, s világirodalmi rangú s méretű életmű maradt utána, mely korfordulót jelentett nemzete irodalmában.” Németh G. Béla (1982.)
Rövid élete alatt Petőfi szolgált a Gollner-féle 48. számú gyalogezredben, házitanítóskodott Pápán, sikereket és kudarcokat egyaránt bezsebelt Borostyán néven, mint vándorszínész, fordított Béranger-t, Thomas Moore-t és mindenekelőtt Shakespeare-t (a Coriolanust a mai napig az ő fordításában játsszák, ha játsszák), volt egy személyben maga a forradalom, és lett majdnem országgyűlési képviselőként haladó politikus…
Írt közel ezer verset, melyből 850 az utókor számára is fennmaradt. Ezekben 150 esetben használja – különböző összetételekben – a „láng” szót. A köznapi jelentésen és a szerelem fokozatainak, hevületének bemutatásán túl, lángcsapású nála az ostor, lánghullámú a bor, lángrózsák a csillagok, lángszekéren száll a dicsőség; némelykor a lelkesülés lángórái ragadják magukkal, máskor a szeretet oltárlángja. Lángol a hit, a kebel, a szavak, a tekintet, a szenvedés, az élet. Mígnem Az utósó alamizsnában magát is „lángifju”-ként aposztrofálja.
Estünk centrumában e láng-versek ihlette kortárs zeneművek és rájuk koreografált balett etűdök állnak.
PACSIRTA
(Petőfi Sándor Pacsírtaszót hallok megint című műve nyomán)
A zene a költő lelki utazását ábrázolja négy egybefüggő tételen keresztül, amelynek állomásai: a forradalmi hevület, a harcokból való kiábrándulás, a megváltásra való rátalálás a szerelmen és a költészeten keresztül, illetve az érzelmek katartikus átélése egy idillikus tavaszi környezetben. Mint egy apró tavaszi fénysugár az állandó harcok sötét magányában, ami által egy pillanatra visszatalálunk önmagunk lényegéhez. A vers az otthonától, szerelmétől, önmagától eltávolodott ember keserédes víziója. Amellett, hogy a zenei szövet számos ponton magára Petőfire fókuszál, azok a hétköznapi hősök is kiemelt szerepet kapnak, akik a költő mellett szintén kivették részüket a harcokból.
Táncolják: Miriam Munno, Vincze Lotár, Kiss Róbert, Nier Janka, Diletta Ranuzzi, Francesco Totaro, Diletta Savini, Füzesi Csongor
zenéjét szerezte: Lázár Dániel: LARK
koreográfus: Czár Gergely
FÖLTÁMADOTT A TENGER...
A kompozíció tengelyében az utolsó három sor áll (Habár fölűl a gálya…), tömörítve benne a legkülönfélébb érzelmeket, mély és tartalmas gondolatokat, ábrázolva a tömeg együttes erejét – megjelenítve a lángot és a lelket. A költő által használt szimbolika (a tenger) képes arra, hogy "elvigye a hátán" a vers mondanivalóját, emellett zenei szempontból is tökéletesen megjeleníthető. A versben lakozó, eredendően kirobbanó, ám ezúttal kordában tartott energia és lendület egyetlen szólista és nyolc szellemalak mozdulatain keresztül jut el hozzánk.
Táncolják: Giordana Marzocchi / Francesco Totaro
Désirée Bazzani, Miriam Munno, Bocsi Petra, Nier Janka, Diletta Ranuzzi, Diletta Savini, Letizia Melchiorre, Nyeste Adrienn
zenéjét szerezte: Molnár Viktor
társkoreográfusok: Diletta Ranuzzi, Desirée Bazzani
koreográfus: Juronics Tamás
A KUTYÁK DALA – A FARKASOK DALA
Az ikerversek az emberi természettel, áttételesen a közélettel foglalkoznak. Az emberek egyik fele a biztonságot választva éli az életét, míg mások tesznek a változásért, elhagyják a helyüket az ismeretlenért, a szabadság eszméjéért.
A két vers kontrasztja kiváló dramaturgiai alapot biztosít az elkészült balettzenének, sok esetben még formai azonosságok is megfigyelhetőek a költemények és a zene között. Utóbbi, bizonyos tekintetben, az operák világához áll közelebb – hiszen a versekben felvázolt karakterek lelkivilágát jeleníti meg a zenében. A belső, lelki folyamatokra reflektál, és nem történetet mesél el.
Táncolják: Désirée Bazzani, Miriam Munno, Vincze Lotár, Bocsi Petra, Nier Janka, Diletta Ranuzzi, Francesco Totaro, Letizia Melchiorre, Nyeste Adrienn, Füzesi Csongor
zenéjét szerezte: Brandenburg Ádám
koreográfus: Kiss Róbert
AZ EMBERISÉG SORSA
A Petőfi zsengéi közt talált, torzóban maradt egysoros, sorvégi vesszőjével, a páros rímre várva, óhatatlanul is hívja, sugallja a folytatást, de az késik, a költő szava elakad. Vagy, mert a felvázolt téma olyan gigantikus, vagy, mert épp felemésztette alkotójában a gyúanyagot a lángolás. A darab egyrészről az ihletettség állapota, a flow korlátlan áramlása, másrészről az ihlettelenség, az ezzel való küzdelem és az ebből fakadó kimerülés; a fellelkesedés és a leépülés mozzanatainak kétpólusú története. Mementó az emberi élet ciklikusságáról és a mindennapok harcairól.
Táncolják: Désirée Bazzani, Miriam Munno, Bocsi Petra, Kiss Róbert, Diletta Savini, Letizia Melchiorre, Nyeste Adrienn, Füzesi Csongor, Giordana Marzocchi
zenéjét szerezte: Szászi Petra: VATES
koreográfus: Tóth Laura
DÉSIR (Vágy)
(Petőfi Sándor A szerelmes tenger című balladája nyomán)
A tenger az élet tökéletes metaforája. Az életünk lehet harmonikus, kiszámítható és egyenletes, de lehetnek összecsapó hullámai, amelyeket meg kell lovagolnunk.
A koreográfia része maga a tenger, az állandó mozgás és változás, a hullámok maguk. A természet állandó ereje, amelyet nem lehet megállítani, bármennyire is szeretné az ember. A Désirben Petőfi tenger-motívumai a vágyról szólnak: az elérhetetlen szerelem és sok más után, ami valójában csak a képzeletünkben létezik. A kompozíció első részében elmeséljük A szerelmes tenger című balladát, majd a mű utolsó tételében tovább gondoljuk a történetet, a dolgok mélyére megyünk, és megvizsgáljuk, hogy mi történik a tenger mélyén...
Táncolják: Désirée Bazzani, Miriam Munno, Vincze Lotár, Bocsi Petra, Kiss Róbert, Nier Janka, Diletta Ranuzzi, Francesco Totaro, Diletta Savini, Letizia Melchiorre, Nyeste Adrienn, Füzesi Csongor, Giordana Marzocchi
zenéjét szerezte: Dobri Dániel
animáció: Koltay Dorottya Szonja
koreográfus: Szőllősi Krisztina
* * *
Versmondó: Kosztolányi József
Dramaturg: Szokolai Brigitta
Fény: Szabó Dániel
Jelmez: Bianca Imelda Jeremias
Díszlet, szcenika: Tóth Kázmér
Díszlet kivitelezés: Scabello
Rendező: Juronics Tamás
Közreműködik a Szegedi Szimfonikus Zenekar.
Vezényel: Gyüdi Sándor
Wolfgang Amadeus Mozart / Gian Carlo Menotti BASTIEN ÉS BASTIENNE / A TELEFON Egyfelvonásos operák magyar nyelven, magyar és angol felirattal
Az 1986-ban készült, kultikus családi rajzfilm színpadi változata feledhetetlen szórakozás az egész családnak!
VIII. Henrik az angol történelem talán egyik legkülönösebb szereplője, aki nemcsak szélsőséges tetteinek lenyomatát hagyta az utókorra, hanem hat házasságának legendáját is.
Az ezeregy éjszaka az egyik legismertebb és legcsodálatosabb mese az egész világirodalomban. Páratlanul gazdag és színes történet szerelemről, hűségről, örök…
A vendégek: befutott, sármos, negyvenes férfiak. A házigazda: Lady Rosemary, akibe egyetemistaként reménytelenül szerelmesek voltak. De feltámad a remény most,…
A vígjáték egy izgalmas, kalandos utazáson keresztül, rengeteg humorral világít rá a középkorú nők és a változó kor kikerülhetetlen nehézségeire.…
tétel a kosárban
összesen:
Lejárt a vásárlási időkorlát! Kérjük, állítsa össze a kosarát újra!